1965-4
En teknisk beskrivelse Fjernstyringen af motorerne muliggør sammenkobling af 2 tre-vognstog, som kan fremføres af en motorfører, og muliggør således togformering med de nye motortog af størrelse op til 320 rejsende. Alle vogne er storrumsvogne med midtergang, og de rejsende sidder i behagelige stole placeret på samme måde som i DSB's BL-vogne, dog er stoleryggene faste, idet togene som bekendt fortrinsvis anvendes over korte rejseafstande. Tekniske oplysninger:
Passager afdeling. Sæderne er betrukket med stof og har armlæn og nakkestøtte. Der er askebægre i såvel sædernes ryglæn som på sidevæggen (det sidste større og beregnet også for affald som papir, appelsinskræl m.v.). Stålbunden i vognene er sprøjtet med isoleringsmateriale og rummet mellem stålbund og gulv er isoleret med glasuld og isoleringsmåtte. Gulvet er belagt med vinyl. For såvel støj som varmeisolering er vognene desuden isoleret i sidevægge og loft med glasuldsmåtter. Den indvendige beklædning på vægge og loft består af kunststofplader. Bagagehylderne består af lette stålrørskonstruktioner. Vognene har trækgardiner i lyse farver og vinduerne er faste termoruder i gummirammer. Der er stofløber på midtergangen. Rejsegodsrum. Dørene til rejsegadsrummet er tafløjede og åbnes indad. I rejsegodsrummet er desuden anbragt apparat skabe, hvori togets el-udstyr m.v. er placeret. Toilet. Hanerne på toilettet betjenes med fad pedaler. Ventilation og varmeanlæg. Opvarmningen sker ved varmluft fra automatiske oliefyr gennem kanaler i vognenes sidevægge. Varmeanlæggene kan reguleres og om sommeren tillige anvendes som ventilationsanlæg for indblæsning af kold luft. Førerplads. Betjeningspulten er placeret for midten af frontruden ag farsynet med kantralinstrumenter for fjernbetjening af indtil 4 motorer (seks-vognstag). Farten reguleres med en kantrolIer med syv stillinger med venstre hånd, og trykluftsbremsehåndtagene sidder til højre far føreren. Dødmandsanardningen er fodbetjent, men kan desuden aktiveres med to trykknapper i førerrummets sider. Bogier. Akselkasserne, der er farsynet med rullelejer, er placeret indenfar hjulskiverne. Signaludrustning. I begge ender af taget er på hver side anbragt to dobbeltlamper (en hvid og en rød), som benyttes dels sam frontbelysning ag dels som slutsignal. Desuden er i hver vognende anbragt projektør for strækningskørsel i mørke. Ved rejsegodsrummets døre, hvor togføreren normalt opholder sig under stationsophold, er anbragt trykknapper for brummeranlæg på førerpladserne, således at afgangssignal til lokomotivføreren gives med disse. Belysning. I hveranden lysstofarmatur er desuden anbragt nødlamper for 24 volt, som automatisk indkobles, hvis 220 volt-anlægget er ude af funktion (f. eks. under rengøring, hvor motarerne er standset). Styring og kontrolanlæg. De enkelte maskinanlæg kan startes og stoppes under kørslen fra betjeningspladsen i førerrummet. Ved kørsel med to motorvogne betjenes dog to motorer samtidig (motor 1 og 3: samme knapper; motor 2 ag 4: samme knapper). På kontrollamper kan lokomotivføreren overvåge de enkelte maskinanlæg. Motorerne er forsynet med kontrolinstrumenter, som ved driftsforstyrrelser, f. eks. kølevandsmangel, far høj gasolietemperatur, ved for lavt lufttryk i hydromekanisk gear, ved for lavt smøreolietryk O.S.V. automatisk standser de pågældende maskinanlæg. Lokomotivføreren kan herefter ved eftersyn i apparatskabe ved kontrollamper konstatere, hvilken maskine der er i uorden, og hvilken del af maskinanlægget, der har bevirket forstyrrelsen. Højttaleranlæg. Maskinanlæg. Motoren er en standardmotor, som fremstilles i serie og bl. a. anvendes i de største typer omnibusser og lastbiler og derfor er gennemprøvet gennem mange år. Motorerne er under anvendelse af specielle motorophæng i forbindelse med svingmetalelementer ophængt i vognkassen, som forhindrer, at svingninger og resonanser forplantes til vognkassen. Gearet er hydromekanisk, fabrikat Voigt-Diwabus og er koblet direkte sammen med motorerne. Ved igangsætning og lavere hastigheder overføres trækkraften ad hydraulisk vej til drivhjulene, og ved stigende hastighed aftager den hydrauliske kraftoverføring, for omkring en hastighed af ca. 60 km/t at overføres rent mekanisk; styringen af gearet sker rent automatisk. Igangsætningen og gearskiftningen foregår jævnt og uden "ryk" i de forskellige hastigheder. Gearet er indbygget vendegear for ændring af kørselsretning. Fra gearet overføres trækkraften til akselgear på de to inderste aksler på drivbogierne i motorvognen. Køleranlægget er ligeledes anbragt under motorvognen (system Behr), og reguleres automatisk, således at kølevandstemperaturen holdes konstant. Togene er forsynede med kabelstik for tilslutning til stationære strømforsyningsanlæg, således at kølevandet holdes opvarmet under længere stationsophold, og det vil derfor ikke være nødvendigt, at togene anbringes i remiser, når de er ude af drift. |